Private:Galia

= Описание и разработка на сайт с технологията уики за целите на електронното обучение =

Въведение в уики като технология

 * 1) http://wikimedia.bg/downloads/research/Atanassova-2008.pdf
 * 2) http://en.wikipedia.org/wiki/wiki
 * 3) http://en.wikipedia.org/wiki/Comparison_of_wiki_software

Първо няколко думи за това какво е уики технология.
Уики технологията е съвсем нова технология за изграждане на уеб сайтове. Тя е реализирана посредством едно второ поколение уеб-базирани услуги или т.нар. Web 2.0. Това понятие е създадено от О‘ Райли медия през 2004 г., за които онлайн сътрудничеството, съвместната работа и обмена между потребителите са от голямо значение. Какви са разликите между Web 1.0 и Web 2.0? При Web 1.0 потребителите са наречени „сърфисти“. Комуникацията е едностранна и идва от уебсайта към сърфиста. Няма възможност за обратна връзка. Съдържанието се създава от уебмастърите, които поддържат сайтовете. При Web 2.0 потребителите са наречени „производители“ на съдържание. Основната идеология тук е, че съдържанието на Web 2.0 сайта е User generated content – съдържанието е създадено от потребителите. Възможност за обратна връзка за Web 2.0 потребителите и възможност за създаване и управление на общества от потенциални клиенти за собствениците на сайтовете. Във всеки един сайт, в който може да се публикува текст, коментар, снимка, клип е Web 2.0 сайт. Такива например са Facebook, Twitter, YouTube и разбира се Уикипедия и др.

Кога и от кого е създадена?
Технологията уики е създадена от Уорд Кънингам през 1995 г. в неговия проект WikiWikiWeb. Технологията уики е създадена от потребителите за потребителите. С нея се предоставя възможност на всеки един, регистриран потребител или не, да редактира съдържанието или да създава нови страници. Най-известният пример за сайт направен с уики технология е сайтът Уикипедия. Сайтът е преведен на повече от 270 езика, като в началото на 2003г. се появява и българо езичната енциклопедия.

Авторско право
Относно авторското право в Уикипедия, ако трябва да се публикува статия с авторско право, първо трябва да се приемат условията на Криейтив Комънс признание – Споделяне на споделянето и също така да се лицензира материала под лиценза за свободна документация на GNU. И двата лиценза позволяват комерсиална употреба. Ако даден потребител няма авторски права над дадена статия, която иска да публикува – текст, картинка или друг материал, който е открит от друг източник, трябва да се увери, че този материал е съвместим с условията на лиценза CC-BY-SA и чак тогава ще може да го публикува. Всяка една промяна в съдържанието на дадена страница или създаването на такава, може да се проследи по дата, час, размера на промяната, както и от кого е направена, от регистриран потребител или ако не е по неговия IP адрес. Като по този начин може да се следи и за злоупотреби или т.нар. вандализъм, ако някой без да иска или съвсем нарочно и умишлено направи промени с цел влошаване качеството на енциклопедията. Някои от видовете вандализъм са: премахване на цялото съдържание или на голяма част от него в страниците, добавянето на прекалено голямо съдържание, така че страниците да се зареждат трудно или въобще да не могат да се отварят, добавянето на безсмислени и неенциклопедични страници, създаването на фалшиви препратки към други сайтове, писането на обиди в страниците и беседите на потребителите, поставянето на неуместни изображения, качването на материали със запазени авторски права и т.н.

Настройки
Един от плюсовете на Уикипедия и сродните на нея проекти е, че могат да се променят личните настройки. Но това естествено е достъпно само за регистрирани потребители, за тези които са влезли в системата с потребителската си сметка. И това е едно от предимствата да се прави регистрация. Нерегистрираните потребители, които не са влезли в системата на уики не могат да персонализират облика на уикито, нито могат да изпращат електронна поща. Ограниченият достъп до интернет или прекалено бавната връзка с него може да бъде предпоставка за това да се направят някои настройки от типа на тези, които ограничават размерите на картинките на описателните им страници и ограничаване на ширината на миникартинките. Може също така да се ограничи показването на броя редакции в последните промени, смяна на самия облик (преминаване в "Семпъл", "Моят облик", "Пиленце") или да се зададе да не се показва съдържанието при преглед на разликите. За тези потребители, които не харесват стандартните настройки и желаят да си направят личен облик на уикито съществува възможност за смяна на облика, промяна на подчертаването на препратките, промяна на външния вид на невалидните (червените) препратки, подравняване на абзаците и др.

Потребителски данни.

Естествено не е задължително всеки, който посещава Уикипедия да е регистриран, особено ако предпочита само информативно да ползва сайта, но все пак предимствата на регистрирания потребител са, че може да се променят настройките на разглеждане на сайта, също така може да се създаде и лична потребителска страница и беседите да бъдат пълноценно употребявани.

В полето потребителски данни излизат име на потребителя, потребителски номер под който е регистриран, брой направени редакции и поле за електронна поща.Това поле може да се попълни по желание, защото той позволява на останалите потребители да се свързват с нас, но все пак интерфейсът на уикито скрива адресът от останалите уикипендианци. Друга причина да се въведе реален имейл адрес е ако паролата бъде забравена се изпраща резервна. Следва поле със смяна на паролата, но ако се смени тя няма да бъде изпратена до електронната поща и за това трябва да се запомни добре. Следва избор на език, който по подразбиране е на български за по-лесна навигация, но той разбира се може да бъде сменен. Също така на всички други сродни проекти може да бъде настроен интерфейсът да е на български език. На тази страница стои и полето за подпис. Този подпис се слага под съобщенията на страниците за обсъждане, но не и в самите статии, така обсъжданото става по-прегледно и организирано. А и това спомага на останалите участници в разговора по-лесно да вникнат в същността на дискусията, както и да се свържат с личната потребителска страница на даден потребител.

Облик.

Обликът в Медия Уики е начинът по който ще бъдат визуализирани страниците. Облиците се различават по много неща: например разположението на отделните блокове с информация, може да има лого, но и да липсва такова, цвят на препратките, шрифт и кегел на текста и др. Всеки потребител може да избира измежду осем различни облика на уики. Като по подразбиране се зарежда обликът Монобук. Новият облик може да се пробва като в режим настройки, избирайки някоя от препратките "Предварителен преглед" в нов прозорец се отваря началната страница на уикито под съответния облик.

Софтуерът Медия Уики дава възможност да се използват и математически формули на ТеХ. Има допълнителни настройки за това дали и как ТеХ кодът да се визуализира - в картинка PNG или като код на HTML. Разликата е в това как се виждат формулите в двата режима и какви са интернет ресурсите, които отнемат. Първият вариант е винаги всички формули да се отварят като картинки в PNG, тогава те ще се зареждат еднотипно, но отварянето на страница с математически формули значително ще се забавя, особено ако формулите са сложни и много на брой. По подразбиране е направена отметка на вторият вариант при опростен ТеХ-код, за произвеждане на формула до един ред да се представя като HTML, в противен случай като картинка. Друг подобен вариант е формулите да се представят винаги в HTML когато е възможно, дори и при по-сложни формули, като се прибягва до картинка само в случаи, които не може да се представи в HTML. Но в този случай някои формули се различават от това, което излиза на екрана и написаното, което ТеХ-кодът предполага. Четвъртата опция е да се остави ТеХ-кодът непреобразуван, препоръчително е за текстови браузъри. Петата опция е подходяща за нови браузъри. И последната шеста опция е експериментална за тестване на MathML.

Файлове.

В Уикипедия и сродните й проекти освен текстова информация, могат да се публикуват и графични, аудио и видеофайлове с разширения: PNG, GIF, JPG, JPEG, XCF, XLS, PDF, MIDI, SXW, SXI, SXC, SXD, OGG, SVG, DJVU и описателните страници към файловете се намират в именното пространство Картинка. Като общото между всички тези файлове формати е, че са свободни. Настройките по графичните файлове са две: едната опция е да се зададат максимални размери на картинките в описателните им страници и другата опция е да се зададе размер на миникартинките. Като за потребители с по-бавна интернет връзка е по-практично да се зададат стойностите 320×240px или 640×480px от първото падащо меню. Други размери като вариант са 1024×768px, 1280×1024px и 10000×10000px, като последният означава пълно изображение, без ограничения. Друга настройка е за ширината на миникартинката, която има значение само когато дадена картинка в страницата е отбелязана като "мини" без да са й зададени размери. Дата и час.

Софтуерът Медия Уики работи по т.нар. координирано универсално време UTC. По това време се съхраняват всички редакции в базата от данни. По подразбиране в настройките за часовата зона, полето за отместване е оставено празно или по-точно за нулево отместване, така че сървърното време да съвпада с това на потребителя. Ако това поле се промени, трябва да се спазва и лятното часово време. В случай, че се промени тази настройка, в местно време ще се показват страниците: Последни промени, Свързани промени, историите на страниците и качваните страници, собствените приноси, списъка с нови страници и качени файлове, съобщението "Последна промяна на страницата" в дъното на страниците. Но дори и тогава в координирано универсално време ще се появяват потребителските подписи по беседите и записите в Дневника на качванията.

Последни промени.

Списъкът с последни промени е специална динамична страница, която позволява на потребителите във всеки един момент, в реално време да виждат какви промени са направени по сайта. По подразбиране в настройките е зададено да се показват последните 50 промени отзад напред през последните 7 дни. Това може да се промени примерно да показва последните 500 или 1000 промени, като се има предвид обаче, че зареждането на страницата ще се забавя с всяко увеличение на това число. Освен това може да се настрои да не се показват малките промени, които по принцип са само козметични. И ако браузърът поддържа джаваскрипт, списъкът с последни промени може да се групира по страници, като по този начин заема по-малко място.

Списък за наблюдение.

Списъкът за наблюдение на страници е списък на страници, избрани от потребителя за наблюдение, чрез бутона Наблюдение горе на страницата или чрез отметката Наблюдаване на страницата в режим на редактиране. С наблюдаването на дадена страница се наблюдава прилежащата към нея беседа. Списъкът може да се види както в списъка за наблюдения, така и в списъка с последни промени. За списъка с наблюдаваните страници също могат да се направят настройки. Като се започне с колко дни да се показват в списъка за наблюдение, дали да се показват редакциите от ботове, малките промени, редакциите от анонимни или регистрирани потребители. Те са зададени по подразбиране. Допълнително могат да се настроят дали да се наблюдават създадените, редактираните или преместените от потребителя страници. Администраторите имат още една опция за наблюдение - на изтритите от тях страници.

Търсене.

Начините за търсене на информация по ключови думи в уики са различни, но най-често използваният е уики-търсачката. Могат да се направят някои потребителски настройки за улеснение на търсенето. Например по колко резултата на страница да се показват, по подразбиране това число е 20, ако търсачката върне по-голям брой резултати най-отдолу на страницата се показват препратки към следващите страници с търсения резултат. Друга настройка е брой редове за резултат по подразбиране е 5. Числото отговаря на броя редове, в рамките на които, ако бъде намерена ключовата дума, ще бъде изведен и окръжаващият думата контекст. Брой знаци от контекста на ред, което по подразбиране е 50 и означава, че това е ограничението на знаци на контекста обкръжаващ търсената дума. Има опция да се зададе в кое именно пространство да търси. Стандартната настройка е да се търси само в основното именно пространство, но това може да се промени като се постави отметка на някое от останалите именни пространства.

Други настройки.

Възможно е да се направят и други настройки на това как ще се показва съдържанието на Уикипедия на екрана. Първата опция е праг за форматиране на препратки към мъничета по подразбиране нейната стойност е нула. Тя позволява оцветяването в кафяво на препратки към страници, съдържащи под определения брой знаци. Следващата стъпка е подчертаването на препратките "винаги", "никога" или "според настройките на браузъра. Как да се показват невалидните препратки в червен цвят и подчертани или само с въпросителен знак. Може да се настрои дали абзаците да бъдат подравнени двустранно или да останат подравнени само в ляво както е зададено в основните настройки. Дали заглавията да бъдат номерирани независимо от това дали има съдържание или не. По подразбиране е отметнато винаги да се показва съдържанието на дадена страница, ако има повече от три раздела, това може ръчно да се промени отделно за всяка страница с думите TOC и NOTOC. Дали страниците да бъдат кеширани по подразбиране е изключено, дали да се показват препратки за достъпност от типа "Към...". Също така за да не се отнемат много ресурси, по подразбиране е избрано да не се показва съдържанието на страниците при преглед и сравняване на версиите от историите на страниците. И последната опция е показване на скритите категории. По първоначални настройки тя е изключена, но може да се включи чрез __HIDDENCAT__. Ако се активира тази опция категориите ще продължат да се показват.

Джаджи.

Джаджите са допълнителни функционалности към стандартно заложените функции на уики-софтуера, написани на Javascript или CSS които са създадени от някои уикипендианци за тяхно ползване, а в последствие са добавени и към общите настройки на уикито за общо ползване от потребителите. Кодът на всяка джаджа се разполага на страница от именно пространство МедияУики, така че достъп до нея имат само администраторите на уикито. Списък на всички налични джаджи е даден в специалната страница джаджи.

История на страниците
Една от основните характеристики на уики технологията е проследяването на историята на дадена страница. Като по този начин Фондация Уикимедия дава шанс на сътрудниците, които са автори на отделните статии в Уикипедия да получат признание за добре свършената работа, но в същото време ги освобождава от отговорност от промените по статиите, които се извършват от другите участници. Историята позволява да се проследят датата и часа на промяна на страницата, кой е извършил тази промяна и в какво се изразява тази редакция. В режим на показване на историята на страница най-отгоре се изписва преглед на историята на…“избраната страница „, може да се извърши и преглед на извършените административни действия по страницата. Може да се избират по колко записа на страница да се показват наведнъж, като има препратки към следващи и предишни страници. Сравняването на версии става като от лявата страна се избере по-стара версия, а от дясно по-новата, след което се натиска бутона Сравняване на версии. Съществуват препратки тек (от текуща) и пред (от предишна), които съответно сравняват дадена стара версия с текуща и дадена версия с предишна. Препратката дата и час отваря редакцията към този момент от време. Ако редакцията е извършена от нерегистриран потребител, в историята на страницата е записан под IP адрес и има препратки към неговите приноси и беседа, а ако е регистриран има препратки и към неговата лична страница. Промени могат да се извършват и от сметки с бот-статус, или така наречените ботове. В полето на историята на страницата се извежда резюме на извършените промени, или автоматично се генерира такова, ако съдържанието на страницата бъде изцяло заменено. Записва се преместването на страницата от старо към текущо заглавие. Ако по статията са извършени някакви малки промени тя се отбелязва с буквата м. Всеки запис съдържа информация за броя байтове в текущата версия. За връщане към предишна версия дава възможност препратката връщане. Уики софтуерът позволява това връщане към по-стара версия особено когато страницата е станала обект на вандализъм.

Ако се качват файлове показването на историята е малко по-различно. Историята при тях се дели на два типа: История на качванията и история на описателната страница на файла. Даден файл може да се качи и след това да му се добавят нови версии или съвсем различни, с изключение на разширението. При тях може да се върне стара версия, но не могат да се сравняват помежду си, но описателната страница на дадената картинка си съдържа своята история във вече познатия вид. Освен това преглеждане на версии в даден и минал момент, отделните версии на статиите могат и да се сравняват, както по двойки съседни така и през няколко версии.

Могат да се създадат постоянни препратки към версия на дадена страница, чрез менюто инструменти или през история на страницата с щракане върху препратката дата и час. С тези препратки под заглавието на страницата се изписват дата, час и редактора извършил промените, също така препратки към предишни и следващи версии на страницата. Могат да се изтриват цели страници, така тяхното съдържание и история стават недостъпни за потребители без администраторски права. Това съдържание обаче може да бъде възвърнато, както цялото така и части от него. Тези действия по изтриване и възстановяване се запазват в Дневника на изтриванията.

Навигация
Някои първоначални насоки, които могат да помогнат на новите потребители, да свикнат по-бързо с навигацията и особеностите на уики технологията са описани в следните стъпки. Като първо може да се отбележи, че за разлика от други текстови редактори, при които съхраняването на файл става след самото му създаване, чрез излизането на прозорец, който казва под какво име да е съхрани файла, при уики технологията е точно обратното – първо се записва името на файла и след това се създава съдържанието му. Друга основна характеристика са препратките. Освен препратките, които сочат от тази към други страници, може и лесно да се види кои страници сочат към дадената. В тези препратки има два вида – сини и червени. Или съществуващи и несъществуващи страници. Червената препратка сочи към страница, която дава възможност да се създаде съдържание към дадената страница. Навигацията в категорийното дърво може да върви само нагоре – към нейните родителски страници и надолу, към категориите които я наследяват. Към всички страници, освен към специалните има прилежащи беседи, които имат независими истории. Историите могат да се проверяват както една с друга съседни, така и през няколко. Също така могат да се проследяват както собствените приноси, така и приносите на другите редактори. В списъците с приноси се записват само редакциите по страниците, а другите действия, като качване на картинки, регистриране на сметки, преместване на страници, които изискват административен статут, се записват в т. нар. дневници. Освен това може да се отбележи и проследяването на промените в някои страници с бутона наблюдение на страницата, така може да се следи за всяка промяна по страницата, но всеки потребител има достъп само и единствено до своя личен списък на наблюдение. Навигацията из различните именни пространства задължително изисква както изписването на заглавието на страницата, така и заглавието на именното пространство. В противен случай търсачката ще отваря съвсем различна страница. Например ако се зададе търсене на страницата навигация, без да е въведена представката Уикипедия, търсачката ще отвори енциклопедичната страница, за това ако се изисква да се намери информация за навигацията в Уикипедия трябва да се изпише Уикипедия:Навигация. За по-лесната навигация в сайта Уикипедия съществуват хипервръзки или т.нар. препратки, които освен да сочат напред, могат и да покажат какво точно сочи насам към тази страница. Има два вида препратки сини и червени. Сините се разделят на три вида: вътрешни препратки, междууикита и външни препратки. Вътрешните препратки сочат към други страници в този проект, междууикитата сочат към страници от другите чуждо езикови уикита и външните препратки сочат към изцяло външни страници, непринадлежащи към Фондацията УикиМедия. Червените препратки водят към страница, която все още не е създадена, но когато страницата се зареди, няма да се изпише „Грешка“, а ще подкани да за започване с писането на съдържание на страницата. За създаването на външни или вътрешни препратки не е нужно разбирането от HTML, а просто се въвежда уеб адреса или името на съществуваща страница в уики. Връзките се създават автоматично. Това е само една от хубавите страни на технологията уики, че подканя за създаването на нови страници, които ще са от полза на останалите потребители и по този начин спомага за разрастването на самия сайт. Освен тези препратки, които спомагат за по-лесната навигация в уикитата, на края на почти всяка страница има допълнителна библиография и допълнителни материали, които могат да послужат за по-задълбоченото разглеждане на проблема по дадена тема.

Редактиране
Редактирането и форматирането на текст в уики става много бързо и лесно. Редактирането е възможно за всяка една страница в уики с бутона Редактиране в горния десен ъгъл на страницата или непосредствено до името на подзаглавието. Само с няколко тага може дадена дума от текст да стане подчертана, удебелена или с наклонен шрифт. Копирането и поставянето от различни типове документи също не създава проблеми при работа в уики среда. При редактиране на текст може веднага да се види резултата, като се натисне бутона Предварителен преглед, ако не е удовлетворяващ уики дава възможност да се поправи толкова пъти колкото е нужно, за да се постигне максимално прегледен документ. Страницата, която е редактирана ще се покаже в новия си WikiPageWord. След създаването си се появява въпросителен знак, който съобщава, че няма текст на тази страница и че тя е все още празна, за да се оправи това и страницата да стане видима за останалите и да имат достъп до нея, просто щракваме върху въпросителния знак. Уики също така позволява и качването на изображения, с които информацията за страницата се онагледява.

Източници: или .

Подчертаването не се препоръчва, тъй като е близко до стандартното оформление на препратките. Също така не е желателно да се използват и изцяло главни и умалени букви, тъй като това се приема като агресия. Номерирането се използва когато е ясен точно броят на изброяваните елементи, в противен случай е препоръчително да се използва точка (bullet).

Форматирането на текста трябва да се ограничи до минимум и да се прилага с мярка, за да не се отклонява вниманието от същественото, а именно енциклопедичната част. Когато трябва да се озаглави даден раздел, то заглавието трябва да е достатъчно кратко и без препратки. Съдържанието в този раздел е необходимо да бъде със сравнителен обем и относителна тежест. Разделите с голям обем често биват структурирани в отделни подраздели, за да бъдат по-удобни за четене, разбиране и редактиране. Не е желателно подразделите да имат голяма дълбочина, по принцип а достатъчни и само три.

При наличието на повече от три раздела в едно ниво на страницата, автоматично се генерира съдържание на страницата. То се разполага в сиво каре и може да бъде скрито, но тъй като представлява графичен елемент по подразбиране е отворено. Всяко ново подзаглавие се създава със знака за равенство в началото и в края на заглавието. Дълбочината на подзаглавията се определя от това колко такива знака за равенство ще бъдат поставени. Колкото повече са знаците, толкова дълбочината на раздела става по-голяма.

Относно използването на различни цветове, препоръчително е те да се употребяват само при шаблони и таблици. Ако цветовете на фона и текста бъдат сменени например с червен или син, могат да създадат проблеми, защото в Уикипедия с червен цвят са отбелязани вътрешните несъществуващи препратки, със светло син са външните препратки и тъмно син цвят - вътрешните активни препратки. Тези неща могат да бъдат променени, но в статиите това не е много желателно. Разполагането на графичните елементи като картинки, шаблони, таблици на място в режим на редактиране, често отговаря на мястото, на което ще бъдат разположени в режим на четене. Освен когато поредицата от картинки в даден раздел, които трябва да се подредят една под друга, прелеят в следващия раздел. = Графични обекти =

Картинки
Картинките обикновено се форматират плаващи в дясно или в ляво на страницата, като се поставя пояснителен текст около тях. Естествено картинката трябва да е съобразена с текста и да е точно свързана със съдържанието. Често се случва обаче използването на повече картинки в даден раздел да прелеят в следващия. В този случай трябва да се избягва разполагането на плаващи картинки от ляво и от дясно, те трябва да бъдат редувани зигзагообразно през параграф, или ако са повече от 3 в параграф да бъдат оформени в галерия в края на параграфа. Така всички потребители ще виждат страницата по еднакъв начин, независимо от конфигурацията и настройките на компютъра. От съотношението на текстов и снимков материал зависи това кой от двата варианта ще бъде използван за оформянето на картинките, дали те ще бъдат плаващи картинки или ще бъдат обединени в галерия под текста. Друг често срещан проблем е ако има булетиран абзац. В този случай картинката задължително ще трябва да бъде разположена от дясно, защото ако се сложи отляво може някои потребители да виждат големи бели полета до края на абзаца. Това се получава така, защото булетите се наслагват върху картинката. За картинките, които са в началото на параграф, може да се избере командата за картинка да бъде поставена преди или след заглавието на раздела. За да се спести повече място е препоръчително да се постави пред заглавието. Тогава обаче, за да се направи редакция по картинката ще е необходимо да се отвори предходния раздел за редактиране, в противен случай няма да се види отразяването на промяната на оформлението.

Шаблони
Относно шаблоните те биват вертикални и хоризонтални. Някои шаблони позволяват разполагането на текст около тях, но други не допускат други елементи от страницата около тях и се изисква да са самостоятелни. Традиционното разположение на шаблоните в началото на страницата е вертикално вдясно или хоризонтално на края на страницата, заемайки цялата ширина на страницата. Шаблоните от първия тип позволяват включването на текст и картинки в пространството си. Вторият тип шаблони в зависимост от това как са програмирани могат да заемат пълната ширина на екрана, но в други случаи могат да се съвместяват с други шаблони, плаващи в дясно картинки и др. Тези шаблони могат да се направят самостоятелни чрез командата шаблон:br (column/page break) извикана преди него. При шаблоните от тип „чекмедже“, без значение дали е в сгънат или разгънат вид, е по-добре да бъде самостоятелен на ред, без да дели пространството с други елементи на страницата.

Таблици
Разположението на таблиците е в зависимост от нейната големина. Ако таблицата е тясна, но с много редове е препоръчително тя да е плаваща, за да могат да се използват големите бели полета, които ще се оформят от нея. Ако таблицата обаче е с много колони, без значение каква е дължината ѝ е необходимо тя да не бъде плаваща.

Указания за инсталиране на уики

 * 1) http://www.mediawiki.org/wiki/Installation
 * 2) http://www.mediawiki.org/wiki/Manual:Config_script
 * 3) http://www.mediawiki.org/wiki/Manual:Configuring_MediaWiki

MediaWiki
MediaWiki е свободен софтуер с отворен код. Той се използва за всички проекти на фондация Уикимедия, всички уикита в Уикия, сред които са и най-големите и известни уикита. Написан е на езика PHP и използва системата за база от данни MySQL или PostgreSQL. MediaWiki се инсталира с основните си функционалноsти, но дава възможност да се добавят допълнителни разширения (Extensions). Потребителският интерфейс е изцяло или частично преведен на повече от 70 езика. Уики софтуерът позволява употребата на т.нар. „свободни препратки“. Има възможност съдържанието да се организира по различни начини. Една от най-ранните функции на MediaWiki е използването на именни пространства. Тези именни пространства представляват представки преди името на страницата. Това позволява разделянето на дискусии, беседи и личните страници на потребителите да се отделят от основното съдържание. Като допълнение към тях е, че страниците могат да бъдат структурирани и с помощта на подстраници. MediaWiki поддържа групирането на сходна информация в създаваните от потребителите категории.

Както всеки софтуер, представен в интернет, така и MediaWiki има своите бъгове и проблеми със защитата. Този софтуер е с приоритет да обработва големи сървъри за Уикипедия и нейните сродни проекти. MediaWiki се характеризира с качество, производителност, възможност за конфигуриране, лекота на използване и т.н. Поради факта, че MediaWiki е проектиран за отворено съдържание, невинаги е подходящо да се използва в ситуации където е нужно да се ограничи достъпът до някои части на уикито. Също така не е подходящ заместител на блогове и форуми.

Инсталация на MediaWiki
МедияУики се инсталира посредством уеб-базиран инсталационен скрипт. Преди да започне употребата му, трябва да се направят някои от следните неща. Като първо трябва да са инсталирани някоя от предпоставките Apache/IIS, MySQL4 или PHP5.След това трябва да се изтегли софтуерния пакет МедияУики и да се качи софтуера на МедияУики на сървъра. Може да се създаде нова база данни за уики. Ако е необходимо да се създаде акаунт на съществуващия уеб сървър трябва да се спазват следните инструкции на управление: Инсталация/създаване на системни сметки. МедияУики може да бъде труден за инсталиране за хора, които не са добре запознати с Apache, MySQL или PHP. За по-напреднали потребители има кратка версия на процеса на инсталиране. Първо трябва да се провери дали системата отговаря на минималните изисквания. MediaWiki може да се изтегли директно от сайта с най-новата версия. Папката с уеб достъпа се разархивира на съответния сървър. Браузъра трябва да се насочи към директорията, в която е извлечена МедияУики. Ако се инсталира на локална машина трябва да се смени домейна в локалхост. Ако е инсталиран на отдалечен сървър трябва да се смени домейна, с името на домейн сървъра. След което се следват инструкциите на екрана за завършване на инсталацията.

За ръчно инсталиране на МедияУики се следват следните стъпки. Изтегля се най-новата версия на софтуера. Изтеглените файлове са в tar.gz формат, което означава, че трябва да бъдат разархивирани преди употреба. Това може да се извърши на място или директно на сървъра.

Ако все още файловете не са качени на уеб-браузъра, сега вече трябва да се направи. Опцията за качване „ Промяна на файловите имена в малки „ трябва да е забранена. Файловете на уеб-директорията се качват на съответния уеб-сървър или чрез директно копиране на разархивираната папка, или чрез използване на FTP клиент като File Zilla. Ако Apache е инсталиран, правилната директория е посочена в httpd.conf файл.

Качената папка се преименува с желаното име в URL. Ако уеб-сървъра е задействан под http://localhost например, преименуван на /w/ директория, което означава, че има достъп до уикито на http://localhost/w/index.php. Да не се използва /wiki/, ако трябва да се използва като кратък URL. Тази преименувана папка ще бъде отнесена като .

Подготовка на директориите.
МедияУики 1.16 и по-ранна версия трябва да бъде активна в състояние да пише в директорията /mw-config, когато е задействан нейният инсталационен скрипт. Ако все още не е направено, трябва да се променят настройките за достъп за mf-config поддиректорията така, че тя да може да бъде записвана от уеб-сървъра. Ако се използва FileZilla, с десен бутон върху mf-config директорията, се избира атрибути и се отбелязва „Write” под “Owner”.

Забележка: МедияУики трябва да бъде инсталирана в поддиректория на root на документа, а не в самия root на документа. Това е ако желаният домейн my.domain.org например е съпоставен с документа root /home/mysqld/public_html, тогава МедияУики би трябвало да бъде инсталирана в /home/mysqld/public_html/w или подобен. Тогава МедияУики ще бъде валидна под http://my.domain.org/w. Това е от особена важност, ако се използват кратки URL.

Създаване на база от данни
Ако вече има създадена база данни и се знае root паролата за нея, инсталационният скрипт на МедияУики може да създаде нова база данни. Ако това е така може да се пропусне раздела Run за инсталационния скрипт по-долу. Ако не е известна паролата на администратора, например ако е на хостван сървър, ще трябва да се създаде нова база от данни. Трябва да се използва SQLite, MySQL или Postgres за съхранение на действителното съдържание на уики.

МедияУики поддържа SQLite от версия 1.13 до 1.16, която по-висока версия е препоръчителна. SQLite е библиотека от самостоятелна база данни, която съхранява съдържанието на базата данни в един файл. Ако PHP има pdo-sqlite модул, не се изисква допълнителна настройка. На инсталационната страница, ще трябва да се избере името на базата данни и SQLite база данни директория. За директорията на базата данни, инсталаторът ще се опита да създаде стойност по подразбиране извън документа root. Ако се провали, настройките трябва да се направят ръчно на безопасно място, за да се предпази, като я прави достъпна за всеки в интернет.

Също така трябва да се създаде MySQL база данни и потребител, преди да се инсталира МедияУики. Това може да се направи чрез използване на различни контролни панели, като PHPMyAdmin, или може да има възможност да се използва SSH, за да се влезе в дадения хост и да се въведат командите в реда на MySQL. Трябва да се провери съответната документация и да се направи връзка с доставчика на хост, за да се създаде акаунт.

Инсталация под Windows : Изтегля се MySQL msi. Стартира се файла msi и се приема по подразбиране. Когато се създава root акаунт се използва парола, която може да се запомни. Run Start->All Programs->MySQL->MySQL Server->MySQL Command Line Client. Въвежда се root паролата, която току що е създадена и се продължава с инструкциите надолу. Инсталирането продължава. Създава се база данни wikidb – grant index, create, select, insert, update, delete, alter, lock tables on wikidb.* to 'wikiuser'@'localhost' identified by 'password'; Ако съответната база данни не работи на същия сървър като желания уеб сървър, на съответния уеб сървър трябва да се даде име на хост mediawiki.example.com, например :

grant index, create, select, insert, update, delete, alter, lock tables on wikidb.* to 'wikiuser'@'mediawiki.example.com' identified   by 'password';

Ако се използва Postgres трябва да има създадени база данни и потребител, или да се предостави името на Postgres потребителя със „superuser“ привилегии до конфигурационната форма. Често това е база данни на потребителя наречена Postgres. Базата данни, която МедияУики ще използва трябва да има инсталирани plpgsql и tsearch2. Инсталационният скрипт ще се опита да инсталира plpgsql, но може да се наложи ръчно да се инсталира tsearch2, който се използва за търсене на текст в уикито. Има един начин да се направят повечето от настройките. Това е за Уникс-подобни системи и предполага, че вече са инсталирани модулите на plpgsql и tsearch2. В този пример е създадена база от данни наречена wikidb, притежавана от потребител на име wikiuser. От командния ред, трябва да се изпълнят следните стъпки като Postgres потребител:

createuser –S –D –R –P –E wikiuser (въведете паролата) created –O wikiuser wikidb

или като super user (по подразбиране Postgres) се изпълняват следните команди в реда на базата данни:

CREATEUSER wikiuser WITH NOCREATEDB NOCREATEROLE NOSUPERUSER ENCRYPTED PASSWORD ‘password’; CREATE DATABASE wikidb WITH OWNER wikiuser;

Забележка: Ако се използва PostgreSQL 9.0 и нагоре, не е нужно да се добавят pl/pgsql, тъй като той се инсталира по подразбиране.

createlang plpgsql wikidb

Добавяне на Tsearch2. Ако се използва PotgreSQL 8.3x не е нужно да се изпълняват следните стъпки, тъй като е интегриран в ядрото. За да се инсталира Tsearch2 под Windows операционна система е необходимо да се направи следното: трябва да се намери tsearch2 (вероятно в .\PostgreSQL\8.x\share\contrib) и да се копира в директорията postgresql\8.x\ bin. От командният ред на тази директория се въвежда „psqlwikidb < tsearch2.sql-U wikiuser”, ще зададе въпрос за паролата на уики потребителя. Това е. След това трябва да се предоставят права на избор за уики потребителя на tsearch таблиците и да се въведе правилното място.

su - postgres psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_cfg to wikiuser;" psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_cfgmap to wikiuser;" psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_dict to wikiuser;" psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_parser to wikiuser;" psql -d wikidb -c "update pg_ts_cfg set locale = current_setting('lc_collate') where ts_name = 'default' and prs_name='default';"

Ако излезе съобщение за грешка подобна на "ERROR: relation "pg_ts_cfg" does not exist" при изпълнение на горните твърдения, трябва наново да се инсталира tsearch2 до базата данни wikidb, но вместо това могат да се използват следните две отделни стъпки:

su – postgres psql – wikidb –f tsearch2.sql

За PostgreSQL 8.3 или по-късна версия:

su - postgres psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_config to wikiuser;" psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_config_map to wikiuser;" psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_dict to wikiuser;" psql -d wikidb -c "grant select on pg_ts_parser to wikiuser;"

Стартиране на инсталационния скрипт. Веднъж след като са завършени всички стъпки, инсталацията може да се завърши през уеб браузъра, основно чрез отиване на index.php URI на браузъра, трябва да се проверят инструкциите посочени в ръководството Config script. Ако наистина има нужда, може да се стартира командния ред на инсталатора или CLI: php maintenance/install.php. Веднъж инсталиран, сървъра трябва да се поддържа сигурен и постоянно да се предоставя актуална информация.

Указания за надграждане на уикито със специализирани разширения - Quiz

 * 1) http://www.mediawiki.org/wiki/Manual:Extensions
 * 2) http://www.mediawiki.org/wiki/Extension:Quiz

Изготвяне на учебното съдържание с електронни тестове -- синтаксиса на Quiz, скрийншоти, резултати от тестването

 * 1) http://en.wikiversity.org/wiki/Help:Quiz

Приложения

 * 1) Речник на понятия свързани с уики / електронно обучение / тестове
 * 2) Сорс код на Quiz